Diferența dintre tulburarea distimică și depresie la copii: Cerința esențială pentru un diagnostic corect
Mai întâi de toate trebuie să recunoaștem: dependența de ecrane pleacă de la adulți.
”Simptomele autismului virtual sunt aproape identice ca cele ale autismului clasic. De exemplu, copilul nu este atent și nu are interacțiune socială cu adulții, nu se uită în ochii adulților deloc, nu înțeleg instrucțiuni simple și nu au acel joc simbolic care este foarte important în dezvoltare, acea poveste din spatele manipulării unor obiecte”, explică psihologul Marius Zamfir, pentru Antena 3.
”Termenul de autism virtual este creat de mine, este folosit în anumite lucrări de specialitate din 2014 și în 2018 am publicat un studiu legat de acest fenomen. Autismul virtual apare în general la copiii care stau în fața device-urilor electronice în medie peste 4-5 ore pe zi, în perioada 0-2 ani. Ca să vă dați seama de dinamica acestui autism virtual în 2012 aveam o incidență de doar 37% a copiilor diagnosticați cu autism virtual care au avut consum de mediu virtual de peste 4-5 ore, și din 2017 acest consum crește progresiv ajungând la 97,06%”, a specificat psihologul subliniind că dependența copiilor de ecrane pleacă de la părinți.
”Copilul are caracterul mimetic, de a mima caracterul părinților. De multe ori pleacă de la programul de masă: copilul nu mănâncă și găsim această soluție, îi punem ecranul în față și copilul va mânca foarte bine și problema e că uităm acești bebeluși în fața ecranelor și ajungem la peste 4-5 ore pe zi”, a declarat psihologul subliniind totuși că nu toți copiii ajung a fi subiecți ai autismului virtual.
”În momentul în care privim un ecran la nivelul creierului se descarcă substanța opiaceelor - morfină, codeină, heroină - și ceea ce este cel mai grav, acest lucru se întâmplă fără ca copilul să depună vreun efort”, a mai subliniat psihologul.
În acest sens psihologul Marius Zamfir spune că nu există încă studii efectuate în Europa, dar ”ne putem folosi de recomandările făcute de Academia Americană de Pediatrie. Până la 1 an jumătate, copilul nu ar avea voie să stea deloc în fața ecranelor, între 1 an jumătate - 2 ani copilul ar avea voie maxim jumătate de oră și numai cu un adult în preajmă care să-i arate și să-i explice ce se întâmplă în fața ecranului, între 2 și 6 ani copilul ar avea voie maxim o oră și între 6 și 12 ani maxim 2 ore și aici neapărat verificat de părinți”, a mai spus psihologul Marius Zamfir.
Citește și:
”Toată lumea se plânge astăzi că copiii sunt astenici. Ei nu sunt astenici. Această tehnologie le consumă memoria și sitemul nervos. Copilul, până la 4-5 ani nu are ce căuta în tehnica modernă. El trebuie să învețe să vorbească, să comunice, pentru că altfel se închide în el și apoi mama vine și spune: Nu știu ce să fac cu el că tace și nu zice nimic. Stă toată ziua cu telefonul în mână, strig la el și nu mă aude. Nu te aude pentru că el s-a conectat la acel aparat cu toată ființa lui”, spune părintele Calistrat... Citește mai mult AICI.
Fiți la curent cu ultimele noutăți. Urmăriți Parinți și Pitici și pe Google News
Te-a ajutat acest articol?
Urmărește pagina de Facebook Părinți și pitici și pagina de Instagram Părinți și pitici și accesează mai mult conținut util pentru a avea grijă de copilul tău în fiecare etapă a dezvoltării lui.
Iată care sunt 14 lucruri pe...
Anemia este o patologie destul de frecventă după...
Leucemia infantilă este o boală gravă, dar datorită...
Când un copil este înțepat de o viespe, este important...
Un nou studiu publicat recent...